Párizs környéke
Szóval ez a Roundup gyomirtó speciális formulával, a nehéz esetekre.
Ez lenne az új.
Erre az van írva: "biológiailag lebomló".
Ez még a régi típus.
Az újat már nem lehet biológiailag lebomlónak nevezni,
mert már nem is kell, hogy biológiailag lebomló legyen.
Ez ugyanaz a termék.
Azt hiszem nem kell ráírni többé, mert nem is bomlik le.
Óvatosan, ne fújd az arcomba!
Nem, nem vagyok gyilkos.
Biztos vagyok benne,
hogy a "Roundup Ready" szójabab ma kész a betakarításra.
Valószínűleg...
olyan 11,5 % lehet a nedvességtartalma, tökéletes a betakarításra.
A "Roundup Ready" szójababról először úgy 8 éve olvastam egy mezőgazdasági újságban.
Egy nagyon érdekes újításnak tűnt.
A szójába beültettek egy fehérjét géntechnológiai módszerrel,
és ez rezisztenssé teszi a Roundup gyomirtóra.
A Roundup-ot így közvetlenül a növényekre lehet permetezni,
ami hatalmas előnyt jelent.
Csak nézze meg az én földemet! Nincsenek gyomok.
A címkén lévő utasítást elolvasva megtudjuk,
hogy a Roundup nem káros az emberekre, az állatokra vagy a környezetre.
Minden jog fenntartva a Monsanto-nak, készült Belgiumban.
Ha csigákat látsz ne permetezd le őket, mert ehetetlenek lesznek!
Vigyázz a szamócákra!
Én arra buzdítom az európai gazdákat,
hogy próbálják ki a "Roundup Ready" technológiát.
Jótékony a környezetre, és ez egy fenntartható rendszer.
Próbálják ki!
Monsanto szerint a világ
Monsanto...
20 éve utazom a világban és bárhová megyek,
mindenhol hallok erről az amerikai multinacionális vállalatról.
Amit eddig hallottam, nem volt igazán pozitív.
Hogy többet megtudjak róluk hónapokig szörföltem az interneten,
hogy összerakjam a puzzle darabjait.
A Monsanto weboldalán egy olyan mezőgazdasági vállalatként mutatkozik be,
amelynek az a célja,
hogy segítse a gazdákat egészségesebb élelmiszert termelni,
miközben csökkenti a mezőgazdasági termelés környezetre kifejtett hatását.
A vezető termékük a Roundup,
az elmúlt 30 évben a legnagyobb mennyiségben értékesített gyomirtó.
Egy adag. Minden, amire szükség van a gyomok ellen. Roundup.
A Monsanto világelső a biotechnológiában is.
A világon termesztett genetikailag módosított élőlények (GMO)
90%-a az ő fejlesztésük.
A többségük genetikailag módosított, hogy rezisztens legyen a Roundup-ra,
mint a "Roundup Ready" szója.
A Monsanto genetikailag módosított élőlényei elárasztották a földet,
és nem volt még egy ilyen agrár-ipari termék a történelemben,
ami ekkora vihart kavart volna.
Miért?
Mi a gond GMO-val?
Lássuk, a múltja segít-e megérteni,
hogy mi ez a cég, és miként hirdeti magát?
Az 1901-ben Saint-Louisban, Missouri államban alapított cég,
a Monsanto kezdetben nem mezőgazdasággal foglalkozott.
A Monsanto volt a XX. század egyik legnagyobb vegyipari cége.
A kémia Önnek dolgozik.
És a Monsanto is Önért van.
Monsanto.
Kreatív vegyészet az Ön elégedettségéért.
Az ebben a reklámban is emlegetett csodák a Monsanto-t
a korszak egyik legvitatottabb cégévé tették a vegyiparban.
Az "Agent Orange" gyomirtó, az aszpartám,
bovin növekedési hormon (BGH).
A PCB-k (veszélyes betiltott olajok).
Ezeket a szintetikus olajokat világszerte használták hűtőfolyadékként
és kenőanyagként különböző készülékekben,
és 50 évig a Monsanto slágertermékei voltak.
Arochlornak hívták az Egyesült Államokban,
Pyralene-nek Franciaországban, Clophen-nek Németországban.
A 80-as években tiltották be őket.
Monsanto PCB
A Washington Post cikke 2002-ből.
"A Monsanto 10 évig titkolta a szennyezést".
Ez Annistonban, Alabama államban történt.
Terry a kisöcsém volt.
1971-ben halt meg rákban.
Tüdőrákja volt,
szívelégtelenségben halt meg.
16 éves volt.
Az elmúlt 3 évben szinte az összes barátomat elveszítettem.
Cukorbetegségben vagy rákban haltak meg.
Hepatitis.
Mindezek a betegségek összefüggésbe hozhatók a PCB-vel.
Ez a Monsanto-hoz vezető út.
Ez itt a fekete zóna.
Továbbra is élnek itt, pedig minden ház fertőzött.
6 hónapja kötelezte a bíróság a céget a vegyszermentesítésre.
Korábban itt minden házban emberek éltek.
Most mindenkinek el kell mennie, a házakat lerombolják.
Itt halt meg az öcsém, itt nőttem fel.
Látja azt a lejtőt ott? Ott ásták el a PCB-t.
És a Monsantonak volt engedélye Annistonban eltemetni a PCB-t.
Ez itt a Snow Creek csatorna, kibetonozott mederben.
A gyárból ered és ez hozta lefelé a városba a PCB-t.
A víz szennyezett volt, de eltitkolták.
Az állam tudott róla, de senki nem szólt nekünk.
A Monsanto tudott a PCB-ről.
Mit jelent ez pontosan?
A Washington-i környezetvédelmi szervezet Ken Cook ökológus vezetésével,
megszerezte a vállalat belső dokumentumait.
A dokumentumok többsége természetesen bizalmas.
"Elolvasás után megsemmisítendő!"
Egy dokumentum 1937-ből:
A PCB hatására toxikus tüneteket figyeltünk meg,
az egész testfelületen kiütések jelentek meg.
1961-ben két dolgozón a hepatitis tünetei mutatkoztak,
miután eltört a gyárban egy PCB-t szállító cső.
1966-ban a Monsanto kutatói halakat engedtek a Snow Creek csatornába,
3 és fél perc alatt mind elpusztult.
Egy, a kereskedelmi igazgatónak címzett levél a környezetszennyezésről, 1970-ből.
Ez a dokumentum összegez mindent.
Azt írja: "Nem engedhetjük meg,
hogy akár egy dollár veszteségünk is legyen az értékesítésből."
Eltitkolták a szennyezést az Anniston-i lakosok elől,
mert nem akartak 1 dollárt sem veszíteni.
Csak amikor az Anniston-i lakosok ügyvédje elment a bíróságra,
hogy a bíróság kötelezze a Monsanto-t
a belső dokumentumok nyilvánosságra hozatalára,
csak akkor tudtuk meg, hogy mindenről tudnak.
Mindennel tisztában voltak a kezdetektől.
Hazudtak, eltitkolták az igazságot a hatóságok és a lakosok elől.
És amikor bejelentették a hatóságnak,
akkor az állam a megmérgezett állampolgárok helyett
a társaság mellé állt.
A Monsanto mellé álltak az ügyben.
Ez felháborító! Teljességgel megbocsáthatatlan!
Ez az összes gyógyszered?
Nem, van itt még...
Mennyi a PCB szintje?
63,8
a vérben.
A vérben.
Ha bőr alatti zsírból mintát vennénk iszonyú magas értéket kapnánk.
3-4000 ppb-t.
Vagy akár többet is.
Mennyi az elfogadható érték?
A határérték 2 ppb...
mindenhol a világon.
De a mi vérünkben, a mi testünkben sokkal több van,
mint bárhol máshol a világon.
Rendszeresen szoktak beszélni a PCB szintjükről?
Mind beszélünk róla, ez egy hétköznapi szóvá vált.
Néha gyerekek jönnek hozzám:
Becker úr!
Megjöttek a vizsgálat eredményei és csak 3 ppb van a véremben,
mennyi időm van még háta?
Ez egy rettenetes történet.
Mit gondolnak erről a kutatók?
Az interneten számos cikket találhatunk
a PCB-k emberi egészségre gyakorolt hatásáról.
David Carpenter az egyik legelismertebb szakember a témában.
Ő végezte a vizsgálatokat az Anniston-i lakosokon.
Mindannyiunk szervezetében vannak PCB-k.
A jegesmedvékben és a pingvinekben is.
Korábban volt néhány hely, ahova kiürítették a PCB-ket,
de az idő múlásával bekerültek a levegőbe és a vizekbe,
így az egész világ PCB-vel lett szennyezett.
PCB hatására nagyon sok megbetegedés alakul ki.
Amiről mindenki tud, az a rák.
Anniston-iak meghallgatása a PCB-kről
A legutóbbi vizsgálat szerint, 202 ppb-nyi PCB van a szervezetemben.
A terhes nőknek, akiknek PCB van a szervezetében,
csökkent értelmi képességgel fog megszületni a gyermekük.
29,6
A PCB-k rontják a pajzsmirigy működését.
Nekem 1800...
PCB-k megzavarják a nemi hormonokat.
Azt szeretném, hogy hadd haljak meg...
...hadd haljak meg békében.
És fizessenek meg...
fizessenek meg azért, amit velünk tettek.
2001-ben a 20 ezer fős Anniston lakói két pert indítottak a Monsanto vállalat ellen.
A Monsanto-t és a Solutia nevű leányvállalatát
700 millió dollár kártérítés megfizetésére ítélték.
Továbbá az áldozatok kárpótlására, a város megtisztítására
és egy speciális kórház felépítésére kötelezték.
Azonban a Monsanto egyik vezetőjét sem vonták felelősségre.
Az amerikai jogrendszerben nagyon ritka,
hogy igazgatókat, vezetőket vonnának felelősségre a cégük tetteiért.
De azért vannak a civil szervezeteink,
hogy rákényszerítsék őket, hogy fizessenek.
De az az igazság, a legtöbb esetben, amit ezek a cégek évtizedek múlva fizetnek,
az a bevételeiknek egy elenyésző töredéke.
És hajlandóak fizetni azért, hogy ezek az esetek titokban maradjanak.
És most elkezdhetünk gondolkodni azon, vajon mit titkolhatnak most.
Azt kell mondjam, soha nem hihetünk egy akkora vállalatnak, mint a Monsanto,
hogy igazat mond környezetszennyezési problémákról, vagy egy termékéről.
Soha nem bízhatunk meg bennük.
Ken Cook azt mondja:
"Soha nem bízhatunk egy olyan cégben, mint a Monsanto."
Na és mi a helyzet a Roundup-pal, a világ leghíresebb gyomirtójával,
amit elégedetten használnak kertészek és gazdák?
Mi ez pontosan?
Ez egy márkanév, amit a Monsanto adott a glifozátnak.
Egy nem szelektív, totális gyomirtónak, ami minden növényt elpusztít.
Az első eladások 1914-ben voltak,
és hatalmas sikert aratott, mert a Monsanto azt hangoztatta,
hogy "biológiailag lebomló" és környezetbarát.
Íme a Roundup, az első biológiailag lebomló gyomirtó.
Elpusztítja a gyomokat a gyökerekből felszívódva,
úgy hogy nem szennyezi a talajt és Rex csontját.
Roundup, a gyomirtó, amitől szeretni fogja a gyomirtást.
A Roundop lebomlása.
Ken Cook-nak igaza volt.
A céget kétszer is bűnösnek találták fogyasztók megtévesztése miatt.
Az első eset New York-ban, 1996-ban volt.
A második Franciaországban, 2007-ben.
A bíróság megállapította, hogy az olyan kifejezések,
mint "biológiailag lebomló",
"tisztán hagyja a talajt" és "tiszteletben tartja a környezetet"
nem felelnek meg a valóságnak.
Különösen úgy, hogy a Monsanto saját tesztje szerint
biológiai úton a hatóanyagnak csak 2%-a bomlott le 28 nap alatt.
Ez az oka annak, hogy a "biológiailag lebomló" feliratok eltűntek a flakonokról.
De ez még nem minden.
Számos tanulmány utal arra, hogy a Roundup különösen mérgező.
Például: Robert Bellé professzor tanulmánya szerint
a Roundup akadályozza a sejtosztódást.
Tengerbiológia Kutatóintézet, Roscoff, Franciaország
Bellé professzor az NCRS és a Pierre és Marie Curie Intézetnek dolgozik.
A professzor a Roundup hatását vizsgálja a tengeri sünök termékenységre.
Nagy meglepetés volt, hogy a Roundup hatással van a sejtosztódásra.
Hamar észrevettük,
hogy a Roundup-nak kulcsfontosságú hatása van a sejtosztódásban.
Nem a sejtosztódás folyamatában, hanem a folyamat irányításában.
Először meg kell értenünk, hogy alakul ki a rák.
Kezdetben minden sejt normális, de egy meghatározott pillanatban
külső hatásra a sejtek genetikailag instabillá válnak.
Ez volt az első dolog, amit a Roundup esetében megfigyeltünk.
Így elmondhatjuk,
hogy a Roundup indukálja a rák kialakulásának első szakaszát.
De ügyelünk arra, hogy ne mondjuk: "rákot okoz",
mert lehet, a rák csak 30-40 év múlva alakul ki.
Azonnal felismertük,
hogy milyen fontos ez a felfedezés a felhasználók szempontjából.
Hiszen az általunk használt dózisok bőven alatta voltak annak,
amit az emberek általában használnak.
Akkor azonnal gondoltuk, hogy riasztani kell a közvéleményt,
amilyen gyorsan csak lehet.
Azt gondoltuk, közöljük a hatósággal,
de nagyon meglepődtem, amikor azt tanácsolták,
hogy ne publikáljak semmilyen kutatást, aminek GMO lehet a hátterében.
Hihetetlen történet.
A Roundup káros hatásai titokban maradtak a GMO fejlesztések érdekében.
Nézzünk utána a GMO-k születésének.
A Monsanto honlapja szerint, a Roundup Ready szójababot 1996-ban,
mint az első transzgénikus növényt mutatták be az Egyesült Államokban.
A termesztők ezeket a vetőmagokat
az Amerikai Szójatermesztők Egyesületének ajánlásával használják.
Az Egyesület linkje megtalálható a Monsanto weblapján.
John Hoffman, az egyesület alelnöke a biotechnológia elkötelezett híve.
Tavasszal kijövünk
és egy adag Roundup-pal lepermetezzük a kora tavaszi gyomokat.
És kb. 6-7 héttel később kijuttatjuk a második adag Roundup-ot.
És ezzel egy évre elpusztítottuk a gyomokat.
A Roundup Ready technológia előtt rengeteg gyom volt,
végig kellett mennünk, és kézzel kellett eltávolítani őket.
Nagyon munkaerő igényes volt.
Tehát a Roundup Ready rendszerrel időt és pénzt takarítunk meg.
Úgy tűnik a Monsanto új csodaszerének mindene megvan,
hogy elcsábítsa a farmereket.
De hogy működik?
Hogy tudja a szójanövény túlélni a gyomirtót?
Ez egy szójanövény sejtje.
A sejt közepében a sejtmag tartalmazza a DNS-t,
ami a genetikai információt hordozza.
A genetikai módosítás során a Monsanto kutatói lebontják a sejtmaghártyát
egy Roundup rezisztens gén segítségével, amit egy baktériumból vontak ki.
Ezt a gént mikroszkopikus méretű aranyszemcsékre viszik fel,
majd egy "génpuskával" a részecskéket a szójabab sejtjeibe lövik.
A gén beépül a szójabab DNS-ébe és egy olyan fehérjét termel,
ami rezisztenssé teszi a növényt a Roundup-ra.
Amikor a gyomirtót kiszórják az ültetvényre,
az minden gyomot elpusztít de a szójanövényeket érintetlenül hagyja.
Ez valóban egy hatalmas technológiai újítás.
De ez a zseniális módszerrel fejlesztett hatékony gyomirtó
eljuthat a fogyasztók asztalára is.
Azt feltételezzük, gondosan tanulmányozták a lehetséges hatásokat,
mielőtt piacra dobták.
Nézzük, ki volt a mezőgazdasági miniszter ekkor?
Dan Glickman
Bill Clinton kabinetének minisztere 1995-től 2000-ig.
A mandátumom kezdetén
- amikor engem először bevontak a biotechnológia szabályozási ügyeibe -
volt egy általános alapelv a mezőgazdasági üzlettel kapcsolatban
az USA államigazgatásban:
Ha nem úszunk vakon a biotechnológia gyors áramlásával
és akadályozzuk a fejlesztéseket, a GMO-k engedélyezését,
akkor a választók tudomány- és haladás-ellenesnek titulálnak minket.
Őszintén hiszem, hogy több vizsgálat kellett volna,
de a nagy mezőgazdasági cégek már nem akartak többet befektetni,
mert már így is rengeteget költöttek a termékeik kifejlesztésére.
Személy szerint én,
aki felelős voltam a mezőgazdaság szabályozásáért,
hatalmas nyomás alatt voltam, hogy ne húzzam sokáig az ügyet.
Egy alkalommal próbáltam kinyitni a számat a Clinton éra alatt,
meg is kaptam a magamét,
nem csak az ágazattól, de a kormányban ülő emberektől is.
Egy beszédemben azt találtam mondani,
hogy szigorítanunk kellene a GMO szabályozásán.
Voltak ott néhányan Clinton belső köreiből,
főleg külkereskedők, akiket ez nagyon feldühített.
Azt mondták:
"Hogy dolgozhat a mezőgazdaságban az,
aki megkérdőjelezi az ügyeink helyességét?"
Ez elég egyértelmű.
Az USA-ban az agrárminiszternek
nincs esélye szembeszállni a multinacionális cégekkel.
Nézzük hogy történik a GMO szabályozása az USA-ban?
A legfőbb hatóság az FDA,
azaz az Élelmiszer- és Gyógyszerengedélyezési Hivatal,
aminek az élelmiszer-biztonság és a gyógyszer engedélyezés a hatásköre.
Cím:
"Állásfoglalás: Új növényfajtákból származó élelmiszerek".
Kelt: 1992. május 29.
1. alapelv:
Genetikailag módosított élelmiszer alapanyagokra alkalmazhatóak
a már meglévő jogszabályok,
amik a hagyományos nemesítést szabályozzák.
Így az FDA nem hozott létre külön kategóriát a GMO-nak.
További információkért a megjelölt személy: James Maryanski,
aki ekkor a Biotechnológiai Osztály vezetője volt.
Alapvetően a kormányzat úgy döntött, hogy nem hoz létre új törvényt.
Úgy gondolták, hogy a már meglévő szabályozás
alkalmazható az új technológiákra is.
Ezt úgy értsem, hogy a Fehér Ház megkérte az FDA-t,
hogy írjon egy jelentést, amiben kifejti:
a genetikailag módosított élőlények kezelése
nem igényel speciális szabályozást.
Tehát ez nem tudományos tényeken alapult,
valójában csak egy politikai döntés volt?
Igen, ez egy politikai döntés volt, egy nagyon széleskörű döntés,
ami nem csak az élelmiszerekre,
hanem minden más biotechnológiai termékre is vonatkozik.
Elképesztő!
James Maryanski elismeri,
hogy az amerikai GMO szabályozás nem tudományos tényeken,
hanem egy politikai döntésen alapul!
Hogyan vitték át ezt a határozatot?
2. alapelv:
A genetikailag módosított növényekből származó élelmiszer alapanyagok
kémiai összetételükben és szerkezetükben hasonlóak,
mint a hagyományos növényekből származó alapanyagok.
Azaz az FDA kimondja, hogy a genetikailag módosított növények
lényegében azonosak a hagyományos úton nemesített növényekkel.
Ez a "lényegi azonosság elve",
amit szerte a világon átvettek.
És ez lett a GMO támogatók és ellenzők legfőbb vitatémája.
Az FDA mi alapján nevezte a GMO növényeket
lényegileg azonosnak a hagyományos növényekkel?
Mi azt állítjuk, hogy a napjainkban transzgének által termelődő fehérjék
nagyon hasonlóak azokhoz a fehérjékhez, melyeket évszázadok óta fogyasztunk.
Ez az FDA hivatalos álláspontja.
Ezt vitatja Jeffrey Smith,
számos GMO-val foglalkozó könyv szerzője.
Michael Hansen,
az Amerikai Fogyasztók Egyesületének tudományos szakértője
és Jeremy Rifkin,
aki először merte bírálni a "lényegi azonosság elvét".
Az FDA megtévesztésének köszönhető,
hogy körülvesznek minket a transzgénikus növények.
Azt állították, ezek az élelmiszerek nem térnek el a hagyományostól.
"Lényegileg megegyezőnek",
"jelentéktelen mértékben eltérőnek" nevezték,
ami magával hozta az új fogalmat: "általánosan biztonságosnak ítélt".
angolul: "G.R.A.S"
Általában ahhoz, hogy valamire azt mondjuk: biztonságos,
ahhoz számos tanulmánynak kell megvédenie a tényt,
és a tudományos közösségben széleskörűen konszenzusra kell jutni az ügyben.
A GMO-k nem teljesítik ezt.
Amikor az FDA azt mondja:
"géneket ültetünk egy növénybe" akkor azt DNS darabokkal teszik.
Olyan DNS darabokkal, amelyeket évszázadok óta fogyasztunk.
Erre alapozva nevezzük az így megszülető transzgénikus növényt G.R.A.S-nek.
Mi azt próbáljuk elmagyarázni,
hogy bizonyos esetekben a géneket is
élelmiszer-adalékanyagoknak kell tekintenünk.
Amikor egy új színezéket akarunk tenni egy élelmiszerbe,
tartósítószert vagy más konzerválószert,
az engedélyezést igényel.
Hatósági papírok után kell szaladgálni,
hogy tesztekkel bizonyítsuk, az új anyag használata ésszerű és nem káros.
De amikor egy növényt génkezelésnek vetnek alá
- ami számtalan különbséget képes okozni a növényben -
senki nem kérdez meg senkit!
Ha akkoriban itt Washingtonban elmentünk valahová inni,
ahová a lobbisták is jártak, mindenki csak nevetett ezen a dolgon.
Mindenki tudta, hogy ez a "lényegi azonosság elve"
csak egy vicc, egy marhaság.
Ez egy eszköz volt arra, hogy olyan cégek, mint a Monsanto
a termékeiket papírok és a kormányzat akadékoskodása nélkül,
minél hamarabb piacra dobhassák.
Azt kell hogy mondjam, nagyon jók abban, hogy megvédjék az érdekeiket.
Emlékszem azokra a találkozókra,
ahol a Monsanto kutatói találkoztak az FDA szakértőivel.
Végigmentek a genetikai módosítás minden típusán, amit alkalmaztak,
és alapvetően az FDA is azon volt,
hogy szabályozni kéne ezeket a termékeket.
Még soha nem láttam olyat, hogy egy cégnek akkora befolyása legyen,
hogy beleszólhat a legmagasabb szintű szabályozásba,
ahogy ez a Monsanto GMO termékeinek engedélyeztetésénél történt...
Van egy kiváló film, amin az idősebb George Bush látható,
amint látogatást tesz a Monsanto kutatóközpontjában,
9 évvel a Roundup Ready szója piacra dobása előtt.
Ma meg szeretném mutatni Önnek azokat a lépéseket,
amivel egyik élőlényből egy másikba juttatunk át géneket.
És látni fogja azt a nagyon aprólékos munkát,
amit mi itt a laboratóriumban végzünk,
mikor kivonjuk a DNS-t, feldaraboljuk,
a különböző darabokat összekeverjük...
és újra összekapcsoljuk azokat.
Ez a kémcső egy baktériumból származó DNS-t tartalmaz.
A DNS ugyanúgy épül fel,
függetlenül attól, hogy növényből vagy állatból származik.
Értem. És itt most mi a cél?
Erősebb növényt létrehozni, vagy legyen rezisztens valamire?
Ebben az esetben gyomirtó rezisztencia kialakítása.
Értem.
Legendás gyomirtónk van.
Amikor George Bush látogatást tett a Monsanto laboratóriumában,
ő volt Ronald Reagan alelnöke.
Ennek a kormányzatnak volt a jelszava a "dereguláció".
Az volt a cél, hogy a bürokrácia lehető legnagyobb mértékű csökkentésével
segítsék az ágazatot,
ez kihatott például az egészségügyi- és környezeti hatásvizsgálatokra,
amik a Monsanto kulcsproblémái voltak.
Korábban az USDA engedélye kellett ahhoz,
hogy teszteljük ezeket a növényeket egy farmon, Illinois államban.
Ez ma már csak egy rossz emlék.
A költségek csak emelkedtek és semmi sem történt.
Őszintén mondhatom, nincs okunk panaszra az USDA eljárása ellen;
ők csak biztosak akarnak lenni abban,
hogy ezekkel az új dolgokkal történő kereskedés rendesen zajlik,
de most, ha még várnunk kell szeptemberig,
és nem kapjuk meg az engedélyeket,
lehet hogy mást fogunk mondani!
Csak hívjon fel, épp a dereguláción dolgozunk.
Lehet, hogy segítséget kérünk.
1988-ban, amikor az idősebb George Bush-t elnökké választották,
Dan Quayle lett az USA alelnöke.
4 évvel később ő írja alá az USA politikai állásfoglalását a GMO-ról
a Monsanto elvárásai szerint.
Ezzel a lépéssel az elnök azon fáradozásai,
hogy enyhítsen a szabályozásokon,
a második szakaszba lépett.
AZ Egyesült Államok világelső a biotechnológiában,
és szeretnénk, ha ez így is maradna.
Csak 1991-ben a biotechnológiai ipar egy 4 milliárd dolláros üzlet volt.
2000-re ennek el kell érnie az 50 milliárdot,
amennyiben fel tudjuk számolni a a felesleges szabályozásokat.
Úgy gondolja, ez egy összeesküvés volt?
Az "összeesküvés" egy kicsit erős kifejezés.
Vállalati szempontból ez egy briliánsan kivitelezett hatalomátvétel volt.
Michael Taylor, aki a kezdetektől az FDA alelnöke volt,
a GMO szabályozással egy időben felmondott.
Ki az a Michael Taylor?
Az interneten mindössze egy fotó emlékeztet erre az emberre.
Ma a "Jövő Kutatásai Alapítvány" vezetője.
Helló, a nevem Marie Monique.
Helló, Mike Taylor vagyok.
Szeretnék feltenni néhány kérdést az FDA-nál betöltött szerepéről.
Igaz, hogy mielőtt az FDA-hoz ment dolgozni,
7 évig a Monsanto ügyvédje volt?
Nos, egy ügyvédi irodának dolgoztam, aminek egyik ügyfele volt a Monsanto,
és igen, dolgoztam a Monsanto néhány ügyén.
És mondja csak, igaz az, amit olvastam,
hogy az FDA külön önnek hozott létre egy pozíciót:
"szabályozási ügyekért felelős igazgató"?
Nos...
Az új GMO-k miatt szükség volt az FDA-nál egy új szakértőre?
Én nem dolgoztam a GMO szabályozáson.
Nem én voltam a szabályozás szerzője,
az hazugság.
1991 júliusában távozott az FDA-tól.
Addig a King and Spalding ügyvédi irodának dolgozott,
akiknek nem csak a Monsanto volt ügyfele,
hanem a Nemzetközi Élelmiszer és Biotechnológiai Tanács (IFBC) is.
Írt nekik egy javaslatot arról,
hogyan kellene szabályozni a génmódosított élelmiszereket.
Ha megnézik az ajánlatot,
amit az IFBC-nek írt Michael Taylor és azt, amit végül kiadtak,
akkor a kettő nagyon hasonlít egymásra.
Szóval ha nem ő írta, akkor úgy tűnik valaki fogta ezt az irományt és
egy kicsit a politikának megfelelővé igazította.
Taylor úr volt a bizottság helyettes vezetője és ő vezette a projektet.
Ő volt a felelős azért, hogy a szabályozás folyamata rendben megtörténjen.
Nos, a Monsanto nagyon ügyesen játssza ezt a politikai-szabályozás játékot.
Ugyanezt a játékot játszották a bovin növekedési hormon engedélyeztetése
és az Észak-Amerikai géntechnológia szabályozása esetében is.
Michael Hansen megemlíti a bovin növekedési hormont.
Mi is ez pontosan?
Ez egy transzgénikus hormon, amit tehenekbe fecskendeztek,
hogy 20%-kal fokozzák a tejtermelést.
A kritikusok szerint ezzel kapcsolatban sem árultak el mindent...
"A hormon veszélyes az egészségünkre."
"Halálos méreg".
"Manipuláció"
Az rBGH-nak nevezett rekombináns növekedési hormont
a Monsanto "POSILAC" márkanéven
1994-ben kezdte forgalmazni a gazdáknak.
A Posilac minden idők legtöbbet vizsgált új terméke.
A Posilac Önnek is azonnal látványos eredményeket hoz!
Monsanto kísérleti farm
1995-ben a Monsanto elindította az FDA felé a POSILAC engedélyeztetési eljárását.
Az FDA állategészségügyi szakértői
áttekintették a céges kutatók kísérleti eredményeit.
Az FDA részéről a kirendelt vizsgálati vezető Richard Burroughs volt,
aki egy interjúban bevallotta,
hogy az ügynökség emberei eltitkoltak és meghamisítottak adatokat.
New York állam
A kapott adatok vizsgálata során kiderült,
hogy a tejipar érdekeit nem tartották szem előtt.
Így az olyan betegségekkel nem foglalkoztak,
mint különböző fertőzések, a tőgygyulladás,
vagy szaporodási problémák...
Így amikor először idejöttek közöltük, hogy további adatokra lesz szükségünk.
Ez körülbelül 2-3 év csúszást jelentett.
Megosztotta az FDA-val a kételyeit?
Szép lassan eltávolítottak engem.
A főnököm más, hozzá közel állóknak adta a feladatokat,
és az adatokhoz is csak korlátozottan fértem hozzá.
Egyszer az utolsó napokban megkérdeztem,
hol vannak a tőgygyulladással kapcsolatos adatok,
amik ekkora kését okoztak az engedélyezésben.
Ettől kezdve engem ellehetetlenítettek.
Végül elbocsátottak, és biztonsági őrökkel kísértettek a kijárathoz.
Kapott később fenyegetéseket?
Igen, a Monsanto ügyvédjei megfenyegettek.
Amikor vizsgálat lett az ügyből, azt mondták az ügyvédemnek,
hogy beperelnek, mert olyan adatokat hoztam nyilvánosságra,
amik az ő belső anyagaik voltak.
Végül az FDA-t arra kötelezték,
hogy ezt a lelkiismeretes kutatót helyezzék vissza az állásába.
Ő azonban ezt a lehetőséget visszautasította.
De ez még nem minden.
Az interneten azt olvashatjuk, hogy egy aktát elloptak az FDA-tól,
és valaki elküldte dr. Samuel Epstein-nek, aki a Rákellenes Szövetség elnöke.
1990-ben Samuel Epstein professzor
írt egy cikket a Milkweed, tejipari folyóiratba,
aminek a főszerkesztője Peter Harding volt.
A cikk az ellopott dokumentumokon alapult,
amit a két szakértő gondosan tanulmányozott.
Egy októberi napon az irodámban
egy nagy dobozt találtam tele dokumentumokkal.
Washingtonból érkezett, feladó nélkül.
A dobozban a Monsanto aktái voltak,
amiket az FDA-nak küldött az elmúlt 6 évben.
Ez hatalmas dolog volt!
A papírok többsége eredeti volt az alábbi jelöléssel:
"belső, bizalmas információ,
másolása, továbbítása, közzététele szigorúan tilos a cég engedélye nélkül."
Pont ez az az információ, amitől egy újságíró úgy érzi, ezt publikálnia kell.
A publikálás hatására a Monsanto és az FDA iszonyú haragra gerjedt.
Hiszen az adatok alapján be tudtuk mutatni azokat a drámai élettani változásokat,
amiket a növekedési hormonnal kezelt szerencsétlen állatokon megfigyeltek.
Például világosan látszott,
hogy azok a teheneknek, amelyeket ezzel a szintetikus hormonnal kezeltek,
egyes esetekben 34%-kal más esetekben 42-44%-kal
megnagyobbodott a petefészkük.
Az ellopott akták alapján egyértelműen látszik,
hogy a hormonkezelt állatoknál igen komoly szaporodási problémák léptek fel.
Azon vagyunk, hogy a rendelkezésre álló adatokat
egy tőlünk független szakértői bizottság alaposan vizsgálja meg.
Örömmel mondhatom,
hogy minden független szakértői vizsgálat azt állapította meg:
a bovin növekedési hormon nem jelent kockázatot a fogyasztókra!
A Monsanto továbbment és azt állítja, hogy a hormon nemcsak biztonságos,
de kifejezetten előnyös is a fogyasztókra.
"A Posilac sem a tej kémiai összetételét,
sem a tej ízét nem változtatja meg.
Ez nem igaz, ez egyszerűen hazugság.
Ez egy nagyon egyedi termék, több okból is.
Először is,
a hatására a tehenek tőgygyulladást kapnak, és a genny bekerül a tejbe.
Ezután, a tőgygyulladás kezelésére a gazdák
antibiotikumokat adnak a teheneknek,
így a tejbe az antibiotikumok számos típusa szintén bekerül.
És végül, a legfontosabb,
hogy a szer jelentősen megnöveli az IGF-1 növekedés faktor szintjét.
A 80-as évektől, kb. 60 tudományos cikkben bizonyították,
hogy a megnövekedett IGF-1 növekedési faktor közvetlen okozója
a mell-, vastagél- és a prosztataráknak.
Egyszerűen hihetetlen...
Más országokban is engedélyezték a hormon használatát?
A hormon használata tilos az Európai Unióban és Kanadában.
Kanadában?
Ez azért érdekes,
mert a kanadai hatóságok előszeretettel hivatkoznak az FDA határozataira.
"Újabb rBGH egészségügyi botrány Kanadában."
"A Monsanto-t a kanadai Egészségügyi Hatóság megvesztegetésével vádolják "
1998 októberében,
a kanadai egészségügyi hatóság három kutatója
számolt be a szenátusi bizottság előtt
a transzgénikus hormon körüli ügyekről,
hogy megakadályozzák annak engedélyezését.
Az ügy dr. Shiv Chopra-nak köszönhetően nagy nyilvánosságot kapott
és mindenki tudomást szerzett róla.
Azt a kérdést tettem fel magamnak: "Mi az igazság?"
Az amit én tudok, vagy az, amit a minisztérium akar, hogy mondjak?
Ez volt az én problémám.
Azt szeretném megtudni, hogy a Monsanto megvesztegette Önöket?
Dr. Haydon?
Én jelen voltam egy tárgyaláson 1989-ban vagy 90-ben a Monsanto képviselőivel.
A főnökömmel, dr. Drennan-nal valamint dr. Messier igazgatóval.
És ezen a találkozón 1-2 millió dollárt ajánlottak nekünk.
Én nem tudom, ez ügyben mi történt később,
de a főnököm a tárgyalás után jelezte,
hogy jelenteni fogja az esetet a feletteseinknek.
Hogyan reagált a Monsanto?
A Monsanto-nál nem tagadták,
hogy tettek egy 1-2 millió dolláros ajánlatot.
Később azt mondták, ez csak egy kutatási ajánlat volt,
hogy kísérletet végezzenek kanadai teheneken is.
Végül Kanadában a hormont nem engedélyezték.
Köszönhetően a kanadai döntésnek,
a hormont az Európai Unió is örökre betiltotta.
Majd ezt követően Margaret Haydon-t, Gerard Lambert-et és engem
engedetlenség miatt elbocsátottak.
Elbocsátották Önöket?
Igen, mindhármunkat kirúgtak, de a bíróságon folytatjuk a harcot.
Az Egyesült Államok kongresszusa vizsgálatokat indított
a transzgénikus rBGH hormon hatásainak feltárására.
A fogyasztók érdekében elrendelték
az rBGH hormon mentes tejek külön címkével történő jelölését.
Roppant érdekes,
hogy a Kongresszus által indított tényfeltáró vizsgálatot
soha nem fejezték be.
A szemétbe vele!
A hormon volt az első biotechnológiai dolog az élelmiszeriparban,
és a Monsanto rettenetesen erős vállalat volt,
számtalan kapcsolattal a legfelsőbb vezetésben.
Úgy gondolom az amerikai vezetésnek annyira fontos volt a biotechnológia,
hogy az olyan másodlagos, apró kérdésekkel,
mint a tehenek egészsége és a fogyasztók biztonsága nem foglalkoztak.
Az ok, amiért az FDA engedélyezte a rBGH eladását az az volt,
hogy nagyon sok volt Monsanto-s került kulcspozícióba az FDA-nál,
ahol befolyásolni tudták az engedélyeztetéssel kapcsolatos döntéseket.
Ezt nevezik "forgóajtó effektusnak".
Az emberek cserélődnek a kulcspozíciókban,
mint egy kettős spirál. Körbe-körbe.
Forgóajtók.
Igen, a forgóajtók.
A "forgóajtók" nem csak a mezőgazdaságban működnek,
hanem sok-sok másik ágazatban is jelen vannak.
Donald Rumsfeld volt a Monsanto egyik leányvállalatának,
a Searle-nek a vezérigazgatója.
Mielőtt Észak-Amerikai Kereskedelmi Nagykövet lett,
Mickey Cantor a Monsanto vezetésében dolgozott.
Clarence Thomas, a legfelsőbb bíróság egyik bírója,
szintén Monsanto alkalmazott volt egykor.
Monsanto "forgóajtók"
Egy 1999-es lista szerint,
Linda Fisher
az USA környezetvédelmi hivatalának vezetéséből került a Monsantohoz.
Michael Friedman az FDA-től jött a Monsantohoz.
Marcia Hale és Josh King a Fehér Házban dolgozott a Monsanto előtt.
Margaret Miller a Monsanto-tól került az FDA-hoz.
William Ruckelshaus
szintén a Környezetvédelmi Ügynökségtől jött át a Monsantohoz.
És ne feledjük el Michael Taylor-t,
aki több alkalommal jött és ment a cégek között.
Miután befejezte a pályafutását az FDA-nál,
ön lett a Monsanto közügyekért felelős alelnöke?
Így van.
Ön szerint, ez nem összeférhetetlen.
Nem!
Vannak szabályok, amelyeket én mindig tiszteletben tartok.
A legfontosabb szerintem a társadalmi elfogadottság.
Egyik hibát követték el a másik után.
Ha megpróbálnak megalkotni egy stratégiát arra,
hogy a társadalom megértse és elfogadja az új technológiát,
akkor azt először a tejjel kapcsolatban kell alkalmazni,
amiből jelenleg is több van mint kéne,
ez a helyzetet gyanússá teszi.
Az a probléma, hogy a cégektől nem követelik meg minden esetben,
hogy mintát küldjenek az FDA-hoz az új GMO termékeikből,
ahogy ezt Európában is megkövetelik.
Egyértelmű, hogy ez nem kedvez a társadalmi elfogadásnak.
Ez nem egy megfelelő rendszer.
A személyes véleményem szerint,
a kongresszusnak meg kellene változtatnia a törvényt.
Létre kellene hoznia egy bejelentési kötelezettségi rendszert,
ami biztosítaná, hogy az FDA minden terméket megvizsgáljon.
És az FDA készíthetne minden termékről egy biztonsági állásfoglalást.
Milyen lenyűgöző beismerés.
Ezek szerint Michael Taylor megbánta, hogy aláírta a szabályozást 1992-ben.
Mi a helyzet az FDA saját kutatóival?
Volt valamilyen tudományos konszenzus a GMO szabályozással kapcsolatban?
A Steven Druker által jegyzett FDA dokumentumok szerint,
az FDA még a saját kutatói aggodalmait is figyelmen kívül hagyta.
Steven Druker ügyvédként egy non-profit szervezetet képvisel.
Azért perelte a FDA-t,
hogy hozza nyilvánosságra a GMO-kkal kapcsolatos titkos dokumentumait.
Mintegy 44.000 oldalnyi belső FDA dokumentum áttekintése után,
elmondhatjuk, hogy az FDA 1992 óta folyamatosan átveri az egész világot,
ha nem régebb óta.
Még most is hazudnak, amikor azt állítják,
hogy teljes egyetértés van a tudományos világban a GMO-kkal kapcsolatban,
és hogy a "lényegi azonosság elvét"
számos tudományos cikk és más szakirodalom támasztja alá.
Mindkét állítás arcátlan hazugság.
Például:
Dr. Lewis Pribyl az FDA mikrobiológiai osztályáról azt írja:
"A nem várt hatások tekintetében egyértelmű különbség van
a hagyományosan nemesített növény és a GMO-k között."
Hozzátette továbbá:
"A génmódosítás bizonyos esetekben még kockázatosabb lehet."
Az FDA szakértőinek aggodalma annyira nagy volt,
hogy dr. Linda Kahl, akinek az volt a feladata,
hogy összegezze a rendelkezésre álló kételyeket és ellenérveket,
írt egy összefoglalót az FDA biotechnológiai osztályvezetőjének,
dr. James Maryanski-nak.
A rendelkezésünkre álló belső FDA dokumentumok alapján
sok belső kritika érte az FDA állásfoglalását és a javasolt szabályozást.
Például itt van az az összefoglaló, amit dr. Linda Kahl küldött Önnek.
Leszögezi: A hagyományos és géntechnológián alapuló
nemesítési eljárások különbözőek.
A nemesítési eljárások különbözőek az ügynökség kutatói szerint?
...ami különböző kockázatokhoz vezethet.
Különböző kockázatok?
Egyértelmű, hogy az ügynökségen belül sokan voltunk,
sok különböző véleménnyel.
Természetesen Linda Kahl is megírta a jelentését felém,
de valójában, mire befejeztük az eljárást minden szakértő egyetértett.
Az FDA-nak egyértelműen az a feladata,
hogy ellenőrizze a géntechnológia használatát.
De semmilyen olyan tényre nem derült fény,
hogy a GMO termék kevésbé biztonságos, mint a hagyományos.
Mielőtt az FDA saját szakértői megírták a kételyeiket tartalmazó jelentéseiket,
az FDA már kapott egy egyértelmű riasztást,
hiszen az első génmanipulált élelmiszer-adalék
észak-amerikai piacra dobásakor hatalmas járványt okozott.
Emlékszik, mi történt 1989-ben az L-triptofánnal?
Igen.
Ez egy génmódosított aminosav volt, egy jól ismert aminosav.
Így igaz.
Több tucat embert megölt és több százat betegített meg.
Egy addig ismeretlen járványos megbetegedést okozott,
amit EMS-nek neveztek el.
Így van.
Hány ember halt meg?
Nos nekünk nagyon sok...
37 és több mint 1000 ember maradandó károsodást szenvedett.
Emlékszik?
Emlékszem...
Az FDA hivatalos jelentése szerint:
"Nem tudjuk mi váltotta ki az EMS-t,
de nem zárhatjuk ki annak a lehetőségét, hogy a génmanipuláció. "
Ezt nyilatkozta, ami itt le van írva?
Igen.
Lenyűgöző.
James Maryanski nem zárta ki annak a lehetőségét,
hogy a génmanipuláció nem várt hatásokkal járhat.
De nem tett semmit.
Létezik olyan független kutató,
aki megvizsgálta a kérdést a fogyasztó szemszögéből is?
Pusztai Árpád
A világszerte elismert kutató elvesztette a munkáját,
amikor felhívta a figyelmet a GMO veszélyeire.
1998. augusztus
Aberdeen, Skócia
Pusztai Árpád a Rowett Intézetben dolgozott Skóciában.
A Mezőgazdasági Minisztérium felkérésére
génmódosított burgonyával végzett kísérleteket
2 millió Eurós költségvetéssel,
30 kutató 2 éves közreműködésével,
hogy megalapozzák a GMO-k bevezetését Nagy-Britanniában.
Mindenki nagyon lelkes volt, én is nagyon lelkesedtem.
A minisztérium azt mondta, hogy ha befejezzük ezt a vizsgálatot,
megvizsgálunk minden lehetséges nézőpontot,
megadjuk az engedélyt a GMO-knak, akkor bevezetik az országban.
Elmondhatjuk, hogy az egyik legjobb
táplálkozástudományi laboratórium Európában,
mindent megvizsgált és mindent teljesen rendben talált.
Pusztai Árpád a lektinek szakértője.
A lektinek speciális fehérjék, melyeknek az a feladatuk,
hogy természetes rovarölőszerekként megvédjék a növényeket a levéltetvektől.
A Rowett Intézet kutatói egy olyan burgonyát hoztak létre,
ami rezisztens a levéltetvekre.
A burgonyába egy, a hóvirágból nyert gént ültettek be,
ami a kérdéses lektint termelte.
Amikor a természetes eredetű hóvirág lektint korábban megvizsgálták,
úgy tűnt, az nem jelent egészségügyi kockázatot.
A génmódosított burgonyát patkányokon tesztelték.
Két különböző hatást figyeltünk meg.
Az egyik, hogy megnövekedett a proliferációs érzékenység,
és az nem jó, mert tudjuk, hogy ez növeli a lehetőségét...
Nem mondom, hogy rákot okoz,
de megkönnyíti a kialakulását
a vegyszerek által kiváltott rákos megbetegedéseknek.
A másik esetben megfigyeltük,
hogy az immunfolyamatok felgyorsultak.
Nem tudom, hogy ez jó vagy rossz,
de ez lehet egy jel, hogy a GMO burgonya idegen a szervezet számára.
Mi biztosak voltunk benne,
hogy a génmanipuláció okozta a problémát, nem a transzgén,
mert a transzgén, amikor kiválasztottuk
800-szoros koncentrációban sem okozott semmilyen problémát.
Ez egy nagyon fontos pont volt, mert az amerikai FDA
ekkor az egészet egy természetes technológiának tüntette fel.
És amit mi állítottunk és amit publikáltunk,
az az volt, hogy nem a transzgénnel, hanem a technológiával van a probléma.
Az első transzgénikus szója szállítmány Nagy-Britanniába érkezése alkalmából
Pusztai Árpád szakértőként adott interjút a BBC-nek.
Azokat a kutató kollégákat, akik aktívan ezen a területen dolgoznak,
nagyon tisztességtelennek tartom amiatt,
hogy a brit lakosokat úgy kezelik ebben a kérdésben,
mint kísérleti tengerimalacokat.
Soha nem fogják nekem megbocsátani azokat a mondatokat.
A Monsanto azonnal felismerte a jelentőségét
az általunk elért eredményeknek, de nem aggódtak miatta.
Még mielőtt lement volna a műsor, már megvolt az utódom,
mert a skót kutatóintézet egy rakás pénzt kapott a Monsanto-tól.
És nem kellett sok idő, hogy levonják a következtetéseket.
Az interjú másnapján Pusztai Árpádot elbocsátották
és a kutatócsoportját feloszlatták.
Stanley Ewen professzor kapott megbízást,
hogy a GMO burgonya hatását vizsgálja a patkányok belső szerveiben.
Neki már nincsenek illúziói a tudomány függetlenségéről.
Nagyon dühös és kétségbeesett voltam.
Mintha kirántották volna a lábam alól a talajt.
Mi folyik itt?
Elkezdték Stanley-t is ellehetetleníteni, nemcsak Árpádot és engem.
Stanley nyugdíjba vonult, és az egyetemen is befeketítették.
Tényleg?
Igen-igen.
Nagyon nehéz idők voltak.
Hétfőn még egy csodálatos munka volt,
kedden minden tönkrement.
Nekem volt egy-két bizonytalan ötletem arról, hogy mi történhetett.
Majdnem pontosan 8 évvel ezelőtt jelen voltam egy vacsoránál,
ahol mellettem állt egy kolléga, Doutta-Roy az intézetből,
aki szörnyülködött és azt kérdezte:
"Hát nem borzasztó, ami Árpáddal történt?"
- De igen...
És hozzátette:
"Arról tudsz, hogy nem egy,
hanem két telefonhívás jött a Downing Street-ről az igazgatónknak?"
És azonnal tudtam, hogy miről van szó:
a probléma nemzetközi lett.
Valaki nyomást gyakorolt Tony Blair irodájára,
hogy azonnal állítsa le ezt a kutatást,
mert ez káros lehet az USA biotechnológiai törekvéseire.
Pusztai Árpád botránya a Greenpeace közreműködésével
hatalmas port kavart Nagy-Britanniában.
Egy évvel később a Monsanto akkori vezérigazgatója,
Robert Shapiro beleegyezett, hogy részt vesz
a környezetvédelmi szervezet által szervezett videokonferencián.
Ez az egyetlen videofelvétel az akkori vezérigazgatóról.
Az ő felelős vezetése alatt lépett a Monsanto az új biotechnológiai korszakba.
Egy új szlogennel: "Élelmiszer - Egészség - Remény"
A Monsanto hatalmas erőfeszítéseket tett,
hogy termékeihez a teljes támogatást megszerezze
a nemzetközi mezőgazdasági vállalatok,
élelmiszer kis- és nagykereskedők, reklámügynökségek,
hatóságok és a kormányzat részéről.
Az Önök vállalata nem egészséget és reményt kínál,
hanem a fejünkhöz tartja a pisztolyt, úgy erőlteti ránk a termékeit.
Ha ez így van Ön szerint, akkor eddig sikeresen elértem a célom.
Azt szeretném hangsúlyozni, hogy a biotechnológia csak egy eszköz.
A biotechnológia önmagában nem jó vagy rossz.
De használhatjuk jól vagy rosszul.
Minden GMO termékünket megvizsgálták
és megfelelőnek találták azok a szervezetek,
melyeket arra hoztak létre, hogy igazolják,
ezen termékek biztonságosak az emberekre és a környezetre egyaránt.
10 évvel a Roundup Ready piacra dobása után
az Egyesült Államokban termesztett szója 90% -a ebből a fajtából van.
Így az USA-ban forgalmazott élelmiszerek 70%-a tartalmaz
genetikailag módosított összetevőt.
Európával ellentétben, a fogyasztóknak az USA-ban fogalma sincs arról,
hogy GMO-t tartalmazó élelmiszereket fogyaszt,
mert a "lényegi azonosság" alapelvének köszönhetően
a tájékoztató címkék használata tilos.
Itt ez a szójabab a kezemben, és megehetem minden további nélkül.
Teljesen biztonságos.
Én tudom, hogy az FDA biztos abban,
hogy a génmódosított szója legalább annyira biztonságos,
mint a hagyományos szója.
Miért olyan biztos ebben az FDA?
Az FDA számára bemutatott kutatási eredmények alapján,
amiket a hivatal kutatói áttekintettek.
És a cég nem érdekelt abban,
hogy az adatok megváltoztatásával befolyásolja az eredményeket.
Hogy lehet James Maryanski ebben annyira biztos?
A Google a "Monsanto meghamisította a kutatást" keresőszóra
174.000 találatot dob fel.
Köztük egy jelentés az EPA-tól, az USA Környezetvédelmi Hatóságától:
"A Monsanto meghamisította
a dioxinok rákkeltő hatását vizsgáló kutatások eredményeit.
Nitro, Nyugat-Virginia
A történet Nitro-ban kezdődik,
ahol a Monsanto gyárában az igen hatékony
245-T nevű gyomirtót gyártják.
A gyárban 1949-ben, egy robbanásnak nem várt mellékhatásai lettek.
228 dolgozón jelentek meg súlyos bőrelváltozások.
A betegséget "klórakne"-nak nevezték el.
Az elváltozásokat a dioxin okozta,
ami a 245-T gyomirtó súlyosan mérgező mellékterméke.
A 245-T volt fő összetevője az "Agent Orange" nevű vegyszernek,
amit az amerikai hadsereg a dzsungel lombtalanítására használt
a vietnami háború alatt.
A háború ideje alatt 40 millió liter Agent Orange-et,
ami 400 kg tiszta dioxin-t tartalmazott, permeteztek ki Vietnam déli részén.
3 millió embert mérgeztek meg,
köztük több ezer amerikai katonát.
40 évvel a háború befejezése után a dioxin még mindig szedi az áldozatait.
Ma már ismert, hogy a dioxin rákkeltő
és súlyos genetikai elváltozásokat okoz.
Tu Du Kórház, Hosimin város, Vietnam
1978-ban vietnami háborús veteránok
pert indítottak az Agent Orange gyártója ellen.
A Monsanto vállalja, hogy saját költségére megvizsgálja
a dioxin hosszú távú hatásait.
A Monsanto által fizetett kutatók összehasonlították
a 30 évvel korábban, Nitro-ban történt robbanásban megsérült dolgozók
állapotát az egészséges dolgozókéval.
Két szakértő dolgozott a témában:
William Sanjour, aki a Nemzeti Környezetvédelmi Hatóság (EPA)
Veszélyes Hulladék Osztályának vezetője,
és Gerson Smoger, a vietnami veteránok ügyvédje.
1990-ben dr. Kate Jenkins - aki kollégám volt az EPA-nál -
írt egy jelentést, hogy egyes hírek szerint,
a Monsanto meghamisította a kutatási eredményeket.
Ha helyesen csinálták volna, akkor pont az ellentétes eredményre jutottak volna,
mint amire a Monsanto jutott.
Ezen tanulmányok szerint a dioxin
nem okoz rákot az embereknél.
Először megkapták az adatokat, majd úgy manipulálták,
hogy olyan következtetést lehessen levonni belőlük, amilyet akarnak.
Így nem lehet kutatásokat folytatni, soha!
Soha!
Ez így teljesen rossz volt. Elérték, amit akartak.
Bemutattak 5 embert, akik rákosak lettek a dioxin hatására.
Egy másikban pedig bemutattak 5 olyat,
aki szintén rákot kapott, pedig nem érintkeztek dioxinnal.
Ezek után persze úgy tűnik, hogy ugyanannyian kaptak rákot
a dioxinnal érintkezők és a nem érintkezők között, és hoppá...
akkor nincs is különbség.
Több ezer veterán tagadta a tanulmány állításait,
mert tapasztalták az Agent Orange hatását.
Ezek a tanulmányok befolyásolták az ország politikáját 7-9 éven keresztül.
Kate Jenkins nagyon jó kutató volt, az EPA kiváló alkalmazottja.
És mellesleg nagyon bátor.
Írt egy jelentést az EPA vezetésének, hogy vizsgálják felül a tanulmányokat,
korrektül végezték-e el ezeket.
Nem voltak vizsgálatok a Monsanto-nál.
Soha senki nem vizsgálta ezeket a tanulmányokat.
Az egyetlen, aki támadta ezeket a vizsgálatokat, az Kate Jenkins volt.
A figyelemfelhívó.
Pokollá tették az életét.
Zaklatták.
Kénytelen volt munkahelyet váltani, teljesen eltiporták.
Ha a Monsanto ma azt állítaná,
hogy a GMO-k biztonságosak és nem okoznak problémákat, Ön hinne nekik?
Egy szavukat sem lehet elhinni.
Talán hinnék néhány függetlennek, akik kivizsgálják az állításaikat,
attól függően, hogy kik ezek a függetlenek,
mennyire jók és mennyire függetlenek.
Jól mondja...
A Roundup Ready szójabab biztonságosságát megalapozandó
a Monsanto 1996-ban közreadott egy tudományos publikációt
egy elismert szakmai folyóiratban.
A tanulmány a GMO szója hatását vizsgálta az állatok szervezetére.
Ez esetben a patkányokéra.
Ezt a tanulmányt egy már elhunyt dán DNS kutató
és a norvég specialista, dr. Ian Pryme vizsgálta át részletesen.
Azt kell hogy mondjam, ezek értéktelen tanulmányok voltak.
Nagyot csalódtam bennük.
Különösen azért, mert ezek a tanulmányok
még támogatják a lényegi azonosság alapelvét.
De hagy érzékeltessem egy idézettel:
"Az állatok etetési kísérletei adtak némi megerősítést,
hogy nem történtek jelentős változások. "
Szóval "némi" megerősítést...
Ez azért nem elég!
Azért szeretnénk benne 100%-ig biztosak lenni.
Például a 723. oldalon:
"Eltekintve a barnább színtől, a máj normálisnak tűnt a boncoláson. "
Ezt nem lehet így csinálni.
Bele kell nézni, meg kell nézni a máj szerkezetét,
a vágási mintákat megnézni a mikroszkóp alatt, hogy nincsenek különbségek.
Továbbá öreg patkányokat használtak.
Nyilvánvalóan, ha el akarnak rejteni egy problémát,
akkor idősebb, felnőtt patkányt használnak,
de ha bármilyen egyértelmű változást akarnának bemutatni,
akkor fiatal egyedeket.
Bizonyos értelemben azt lehet mondani, hogy rossz tudósok,
mert nem azokat az eredményeket mutatják, amit kellene.
Próbált valaha a valódi adatokhoz hozzájutni?
Én nem, de egy kollégám megpróbálta.
És nagyon frusztráló volt, mert sok időt töltött azzal,
hogy különböző hivatalokon keresztüljusson,
de a végső válasz "nem" volt.
Ha nem lenne mit rejtegetniük, akkor nem lenne probléma.
Minden adatot meg kellene osztaniuk mindenkivel, aki ezen a témán dolgozik.
De amikor azt látod, hogy így rejtegetik az adatokat,
akkor felmerül benned a gyanú:
Mit rejtegetnek? Mi folyik itt?
Egy dolog biztos:
Köszönhetően ezeknek a kozmetikázott tanulmányoknak
a Monsanto GMO termékei meghódították az egész világot.
Elsősorban Észak- és Dél-Amerikát, Ázsiát és Ausztráliát
És mindössze 10 év elmúltával,
a transzgénikus növények termőterülete meghaladja a 100 millió hektárt!
70%-a Roundup rezisztens.
30% -át pedig genetikailag úgy módosították,
hogy a "BT" nevű rovarölő anyagot termelje.
2001 óta a Monsanto vállalat minden évben kiadja a "Fogadalom jelentését".
Ez egyfajta etikai állásfoglalás,
amiben a Monsanto magyarázni próbálja az üzleti gyakorlatát.
A GMO ellenzőinek fő témája a szabadalmak kérdése.
Ez az, amire a Monsanto azt mondja,
hogy szerzői tulajdon, amivel a befektetéseit védi.
Észak-Amerikában minden farmernek, aki génmódosított vetőmagot vesz,
alá kell írnia egy szerződést, amiben vállalja,
hogy tiszteletben tartja a vállalat szabadalmát a módosított génre.
A GMO vetőmagokat védik az USA szabadalmi törvényei.
Így aztán nincs lehetőség arra, hogy valaki vetőmagot nyerjen a növényekből,
hogy új ültetvényt telepítsen a következő évben.
Ez egyfajta védelem a Monsantonak és a biotechnológiai vállalatoknak,
mert ők sok millió dollárt fektettek abba, hogy létrehozzák ezt az új technológiát.
És honnan tudja meg a Monsanto,
hogy valaki vetőmagként használja fel a termést?
Erre nem tudom mi a válasz.
Hogy honnan tudják, hogy valaki újra felhasználja a magokat?
Ez egy jó kérdés, de a Monsantonak kell feltenni.
A kérdés annyira kényes,
hogy a Monsanto inkább nagylelkű ígéretekkel próbálja megkerülni.
Azokban az esetekben, mikor egy gazda földjén nem szándékosan
a mi tulajdonunkat képező fajták jelennek meg,
úgy fogunk együttműködni a gazdával a probléma megoldásán,
hogy mind a gazda, mind a Monsanto elégedett legyen.
A valóság azonban nem tűnik ilyen idillikusnak.
A washingtoni Élelmiszerbiztonsági Központ
nyilvánosságra hozott egy tanulmányt a Monsanto által perbe fogott farmerekről,
akik nem tartották tiszteletben a vetőmagok jogi védettségét.
Több ezer vizsgálat nyomán mintegy 100 polgári per
és számos csődeljárás került napvilágra.
Az pereskedés egyik áldozata, Troy Roush, egy Indiana-i farmer.
A történet 1999-ben kezdődött.
Egy úriember - bár ez a kifejezés nem illik rá -
tűnt fel az apám és az anyám farmján.
Azt mondta, hogy a Monsanto nyomozója,
és az után kutat, hogy a gazdák megtartják-e a saját magvaikat.
Megkérdezte, hogy mi megtartjuk-e.
Mi mondtuk, hogy nem.
Felajánlottuk, hogy az összes gyomirtót, magot,
nyugtát és mindent megmutatunk.
Azt mondtuk, minden rendben van, amit maga is megvizsgálhat.
Nem fogadta el ezt a felajánlást.
Az eset után a Monsanto pert indított ellenem,
és az apám és a két fivérem ellen is.
A Monsanto a dokumentumokban azt állította,
hogy mintákat vettek a földjeinkről.
A Monsantonak engedély nélkül kellett bejönni a földjeinkre,
hogy begyűjtsék azokat a mintákat.
Emlékszem, hogy abban az évben 200 hektár Roundup Ready szójánk volt.
Szerződésünk volt a céggel a magokról.
A szerződés nagyon pontosan felsorolta a különböző földterületeket,
szóval nem volt gond elválasztani egymástól ezeket a földeket,
és ezt mindenki tudta.
Miért egyezett meg végül peren kívül a Monsantoval?
Nos, két és fél évnyi huzavona után
a családom tönkrement.
A stressz is közrejátszott.
Ez öt generáció munkáját veszélyeztette.
És ha ők győztek volna,
akkor minden elveszik, mindent elvettek volna.
Mindent elvettek volna.
Troy Rush és David Runyon hagyományos szóját termesztenek.
Mindketten az úgynevezett "Génrendőrség" áldozataivá váltak.
Ezt a Monsanto hozta létre, hogy az ő szójáját erőltesse a termőföldekre.
A Génrendőrség rettegett szervezet egész Amerikában,
ahol diktatórikus eszközökkel kezelik a gazdákat
a génmódosított növények uralta világában.
Van néhány képem, Troy, amit szeretném, ha megnéznél.
Ez segít, nehogy visszajöjjenek a farmomra.
Bárkinek, aki a farmomra jön.
2003. júliusában volt.
Este hét körül odajöttek a házamhoz.
Kik?
A Monsanto emberei.
Megmutatták a névjegyüket.
Feltettek néhány kérdést az általam ültetett szójáról és kukoricáról.
Hol adom el a termést?
Azt mondtam: itt ér véget a beszélgetésünk.
A szabadalmak mindent megváltoztattak.
A szomszédok többé már nem bíznak egymásban.
Én csak két gazdával beszélek, akik közel állnak hozzám.
Félnek a gazdák?
Természetesen félnek, ezek ellen az emberek ellen nem lehet védekezni.
Egy egész ipart alkottak, aminek csak az a célja,
hogy tönkretegye a gazdák életét.
Természetesen félnek.
Tartanak attól, hogy a szomszédaik feljelentik magukat?
Igen.
Igen, csak annyit kell tenniük, hogy tárcsázzák az 1-800-MONSANTO-t.
Nem, bocsánat 1-800-ROUNDUP.
Emlékszem, hogy bátorították a gazdákat,
hívják ezt az ingyenes számot, és jelentsék fel a szomszédaikat.
És miért csinálja ezt a Monsanto?
Azért csinálják, hogy irányítsanak.
A magvakat?
Igen. Irányítani akarják a magvakat, az életünket.
Úgy értem, ez az étel alapja, amiről beszélünk.
Az élelmiszerek irányítása felé haladnak.
Az összes élelmiszer.
1995 és 2005 között a Monsanto több mint 50
magokkal foglalkozó céget vásárolt fel világszerte.
Ezek a vállalatok kukorica, gyapot, búza, szója,
paradicsom, burgonya és cirok magvakat állítottak elő.
Mindenhol aggódnak a Monsanto monopóliuma miatt,
ami azzal fenyeget,
hogy elsöpri az összes nem genetikailag módosított fajtát.
A Monsanto ezzel nem ért egyet,
és a biotechnológiának az előnyeiről beszél.
Különösen az olyan fejlődő országokban mint India.
A termékeink jelentős gazdasági előnyökkel járnak,
mind a nagy-, mind a kistermelők számára.
Sok esetben a gazdák jobb minőségű és nagyobb mennyiségű termést
takaríthatnak be kisebb beruházással és kevesebb munkával.
India a világ harmadik legnagyobb gyapot termelője.
1999-ben a Monsanto megvásárolta a MAICO-t,
az ország legnagyobb magtermelőjét.
Két évvel később az indiai kormány
engedélyezte a BT gyapot árusítását Bollgard néven.
Ezt genetikailag módosították, hogy egy olyan anyagot termeljen,
ami elpusztítja a gyapoton élősködő hernyókat.
Minden nap, éjjel-nappal a Bollgard védi önt.
Ez a Bollgard ereje.
Kevesebb gyomirtó, magasabb profit.
Bollgard gyapot magok: Az erő a kártevők megfékezésére.
Kyran Zachary és Abdul Gayoom 2001-óta tanulmányozzák
a genetikailag módosított gyapot
kistermelői termesztését Warangal megyében.
Minden évben a két agronómus közzétesz egy jelentést,
amiben összehasonlítják a genetikailag módosított gyapot
és a hagyományos gyapot termését és termelési költségeit.
2006-ban a termést tönkretette
egy a génmódosított gyapotot megtámadó betegség.
Ez egy Bollgard mező.
Rizoktónia jeleit látni a növényeken.
Nézze!
Egy egészséges növénynek nem jönne így le a kérge.
Ez egy tipikus jele a rizoktónia fertőzésnek.
A gazdák azelőtt még nem találkoztak ilyesmivel,
és mikor a tanulmányunkat csináltuk,
csak nagyon kevés esetben találkoztunk a BT gyapot ezen betegségével.
Ahogy telt az idő, egyre jobban elterjedt a BT gyapot ültetvényeken,
és még a nem BT ültetvényeket is megfertőzte.
Személy szerint úgy gondolom,
hogy valamilyen nem kívánt kapcsolat lehet azon növények között,
amelyekből nem távolították el a gént és azok közt,
amik a módosított gént tartalmazzák.
Megmutatja a növény gyengeségét, hogy nem tud ellenállni a rizoktóniának.
A Monsanto honlapján azt olvastam,
hogy a BT gyapot 78%-al csökkenti a növényvédőszerek használatát
és 30%-al nagyobb termést biztosít.
De ebből semmi sem igaz.
70-90 nap után mindig szétterjed a betegség, még a BT gyapotra is.
Mivel magyarázzák, hogy olyan sokan vásárolják a BT magokat?
Egyre kevésbé van más választása a gazdáknak.
Még ha nem BT magot is akarnának,
nincs a piacon hagyományos vetőmag.
Jelenleg Indiában a Monsanto birtokolja szinte teljes gyapotmag piacot.
Arra kényszeríti a helyiket, hogy négyszer annyiért vegyék meg a magokat,
mint amennyibe a hagyományos magok kerülnek.
A kis pénzű földművesek uzsorásokhoz fordulnak,
akik magas kamatokat számítanak fel nekik.
Ha rossz a termés, csődbe mennek.
Ez egy ördögi kör, ami tönkreteszi az indiai falvakat.
Miért lett öngyilkos?
Rossz volt a termés.
- BT gyapot? - Igen, BT gyapot!
- Volt más ok is? - Adósságok.
- Hány éves volt? - 25.
Megivott egy liter rovarirtót.
- Ez az első öngyilkosság? - Nem, a második.
Ilyenfajta tragédiából, amit láttunk,
naponta három történik Vidarbha régióban,
ahol a BT gyapotot 2005-ben kezdték el használni.
Természetesen a gyapottermesztők öngyilkossága nem új jelenség Indiában,
de a genetikailag módosított termékek megsokszorozták a számukat.
Azonban ebben a Dávid-Góliát küzdelemben
néhányan nyilvánosan le merik leplezni ezt a nemzetközi botrányt.
Ez Vidarbha azon része, ahol rizst termesztenek.
Itt nagyon alacsony az öngyilkosságok száma.
Ez a gyapot termesztő terület.
A BT gyapot eredményeként 600-an lettek öngyilkosok
2005 júniusától 2006 júniusáig.
Ezután a két év után,
csupán hat hónap alatt,
680-an lettek öngyilkosok.
Ez egy katasztrófa.
Ez teljes katasztrófa.
Az a probléma, hogy az új technológiák (a génmanipuláció, a biotechnológia)
a gazdák sorsát teljesen a piactól tették függővé.
Mivel nem csak drágábban kell megvenni a magokat,
még műtrágyázni is kell.
És az az állítás, hogy nem kell növényvédőszereket használni,
szintén hazugság.
A Monsanto azt állítja a hirdetéseiben,
hogy a génmódosított termékek a kistermelők igényei szerint készültek.
Mit gondol erről?
Tapasztalataim szerint ez nem igaz.
Ez hazugság.
2006 decemberében lázadás tört ki
Mahárástra tartomány legnagyobb gyapotpiacán.
Három nappal később zavargások törtek ki,
és kistermelők tucatjait vették őrizetbe, köztük Kishor Tiwari-t.
Sokkal kevesebbet fizetnek.
Minden gazda bajban van és aggódik.
Mekkora kölcsönt vettek fel?
Ki nem fog BT gyapotot termeszteni jövőre?
"Az öngyilkosság magvai"
Ez a fizikus, Vandana Shiva könyvének címe.
Alternatív Nobel-díjjal tüntették ki,
és megalapította Navdanya szervezetet,
aminek célja a hagyományos magok megőrzése.
Vandana Shiva harcát az első "zöld forradalom" ellen kezdte,
ami elhozta az iparosodást India mezőgazdaságába az 1960-as években.
Most felszólal a "második zöld forradalom" ellen,
ami a szabadalmakkal védett génmódosított növények megjelenése.
Az a különbség, hogy az első zöld forradalmat az állam csinálta.
Az állam hivatali vezényelték le, és ők irányították a kutatásokat is.
A második zöld forradalmat a Monsanto vezényli.
Ez a Monsanto által irányított forradalom.
A másik különbség,
hogy az első zöld forradalom titkos célja az volt,
hogy több vegyszert adjanak el,
de az elsődleges célja több élelmiszer megtermelése volt.
Az élelmiszer-biztonság megteremtése.
Igen, kevesebb hüvelyes növényt termesztettek,
de több rizst és búzát termesztettek, és enni adtak az embereknek.
A második zöld forradalomnak semmi köze sincs az élelmiszer-biztonsághoz.
Ez nem az élelmiszer-biztonságról szól.
Ennek az egyetlen célja a Monsanto profitjának növelése.
Mert minden erről szól.
Mindig azt mondják,
hogy a génmanipuláció segítségével érik el a szabadalmakat,
és a szabadalom az igazi cél.
Nézzék meg a Monsanto kutatási tervét,
most is úgy 20 féle növénynél kísérleteznek a BT génnel.
Nem hagyják érintetlenül a mustárt, az okrát, a padlizsánt, a rizst, a karfiolt.
Mikor meghatároznak egy normát,
akkor az olyan magokat a saját tulajdonukként kezelhetik,
jogdíjakat szedhetnek minden egyes mag, és növény után, amit termesztünk.
Ha irányítják a magvakat, irányítják az élelmiszert.
Amiről tudjuk, hogy stratégiai fontosságú.
Nagyobb hatalma van mint a bombáknak,
és nagyobb, mint a fegyvereknek,
ez a legjobb módszer a világ népességének irányítására.
Shiva meggyőző vádjaira reagálva a Monsanto felidézte fogadalmát
a becsületességről,
párbeszédről,
átláthatóságról és megosztásról.
Alkotó módon akarunk részt venni a folyamatban,
hogy a világ társadalmai
megkapják a megfelelő válaszokat ezekre a kérdésekre.
A termékeink biztonságosak a környezetre?
Hogyan hatnak a biológiai változatosságra?
Hogyan hatnak más növényekre, a rovarokra és a madarakra?
Mi a helyzet a gének keveredésével?
Mi történik, ha a transzgének vad fajtákkal keverednek?
Számomra ez azt jelenti,
hogy figyelmesen, tisztelettudóan meghallgatok minden véleményt.
Hiába Robert Shapiro nyájas hozzáállása,
mivel épphogy csak érinti azt a kérdést,
ami a legnagyobb problémája a génmódosított növények ellenzőinek:
a transzgénikus szennyezés.
Ezt a Monsanto inkább csak "véletlen jelenlétnek" nevezi.
"A véletlen jelenlét része a természet rendjének"
A Berkeley egyetem professzora, Ignacio Chapela által készített tanulmány szerint,
a génmódosított növények már beszennyezték a mexikói kukoricát.
Mikor a tudományos folyóirat,
a Nature közzétette a kutatása eredményeit,
hatalmas vita bontakozott ki.
15 éve dolgozom helyi közösségeknél a mexikói Oaxaca-ban.
Ők megszerezték azt a képességet,
amivel elemezni tudják a saját környezetüket.
Az egyik diákom elment,
hogy a megtanítsa miként lehet kimutatni génmanipulációt.
Beszereztük az egyik mintát,
ami egy konzerv amerikai kukorica - génmódosított termék.
Egy ellenpéldát kerestünk,
és úgy gondoltuk, hogy a legjobb ellenpéldát a helyi mezőkről szerezhetjük,
mert mind úgy hittük, ez a legtisztább, legjobban megőrzött kukorica a világon.
Nagyon meglepődtünk, mikor megvizsgáltuk a mintákat,
és rájöttünk, hogy a minták, amikről mind úgy hittük,
hogy nem lehet genetikailag módosított,
már tartalmaztak genetikailag módosított DNS-t.
Hatalmas meglepetés volt számunkra ez a felfedezés,
mert ezeket a hagyományos kukoricamezőket,
amiket feltehetőleg 10 000 éve tartanak fenn az itt lakók,
már elérte a leginkább az USA-ból származó genetikai szennyezés.
Mexikó a kukorica szülőhazája.
Több mint 150 féle kukorica alfaj található csak Oaxaca déli részén.
Nagy kincs ez biológiai sokféleség.
A világ kukoricakészletének rezervátuma,
amiket mexikói gazdák milliói tartanak fenn évezredek óta.
Ez a kukorica a családjának van?
Igen.
Csak a családnak.
Tortillát csinálunk belőle.
Ez megfelelő nagyságú, ezért megőrizzük a magvait a jövő évi ültetéshez.
Nem vásárolja a magokat?
Nem.
Visszaforgatja őket?
Igen, ez ősi szokásunk.
Hogy megőrizze kukoricáinak sokszínűségét,
Mexikó betiltotta a genetikailag módosított növényeket.
Azonban a NAFTA szabadkereskedelmi egyezmény értelmében,
amit az USA-val és Kanadával kötöttek,
Mexikó nem állhat útjába az Amerikából érkező kukorica tömeges behozatalának,
aminek 40%-a genetikailag módosított.
Ezt "ipari" kukoricának hívják Mexikóban,
amit erősen támogat az amerikai kormány.
A mexikói piacokon fele annyiba kerülnek, mint a tradicionális mexikói kukoricák.
Mindig helyi kukoricából készíti a tortilláját?
Igen, ez természetes és jobban terem.
És táplálóbb is, mert tiszta földből származik.
Ez kék kukorica, az őseim csak ilyen kukoricát termesztettek.
Ma is termesztünk ilyet.
Ez létezett a spanyol hódítás előtt?
Igen, de most egy másfajta hódítás zajlik.
Milyen hódítás?
A génmanipulált hódítás,
ami mindent el akar pusztítani, és el akarja tüntetni a helyi kukoricát,
hogy az ipari kukorica domináljon.
Ha ez sikerül, akkor a multiktól fogunk függeni,
akik majd rákényszerítenek minket,
hogy vegyük meg a műtrágyáikat és a rovarirtóikat,
mert nélkülük a kukoricájuk nem fog teremni.
Pedig a helyi kukorica nagyon jól terem műtrágyák és rovarirtók nélkül is.
Nézzék meg! Gyönyörűek.
Ignacio Chapela cikke heves vitákat indított Mexikóban.
Azóta a Nemzeti Ökológia Intézet
megerősítette a mexikói kukorica szennyezetségét.
Roundup Ready és BT géneket találtak az ország öt régiójában is a kukoricában.
Mi történne ha a genetikailag módosított kukoricát a természetessel kereszteznék?
Dr. Alvarez Buylla végzett egy tanulmányt,
amiben egy helyi virágfajta néhány példányába ugyanazt a gént ültették,
és utána megfigyelték a növekedésüket.
Megvizsgáltunk két növényt,
amik genetikailag teljesen azonosak,
azaz ugyanaz a genomjuk,
ugyanazokat a kromoszómákat és ugyanazt az átültetett gént tartalmazzák,
csak az a különbség, hogy hol helyezkedik el az átültetett gén.
Ha felneveljük őket, meglátjuk a fenotípusukat is.
A virágjaik alakjai teljesen különböznek egymástól.
AZ egyiknek olyan virágai vannak, mint a természetes növénynek,
mint ennek, négy szirommal, négy csészelevéllel,
de másikaknak rendellenesek a virágai, szokatlan szirmokkal.
Ráadásul némelyik teljesen szörnyszülött.
Az egyetlen különbség ezek között a növények között,
hogy hova került a beültetett gén,
ami véletlenszerűen lett behelyezve.
Ez miért okoz gondot?
Mexikóban mikor egy módosított gén kikerül a környezetbe,
akkor nagy valószínűséggel a transzgén belekerül a helyi, mexikói fajtákba.
Ez egy elkerülhetetlen jelenség,
mert a kukoricák természetes módon is keresztezik egymást
a széllel terjedő pollenekkel.
Attól tartunk, hogy a hagyományos kukorica genetikai állománya
ellenőrizhetetlenül módosul.
Jó reggelt!
A kukoricánkat megfertőző genetikai szennyeződésből adódó
új betegségekről tartunk megbeszélést.
Aldo Morales egy őslakosokat segítő szervezetet vezet,
ami két éve folytat felvilágosító kampányt Oaxaca közösségeiben,
ahol Elena Alvarez Buylla félelmei már bekövetkeztek.
Mutatni fogok néhány Sierra Juarez-i kukoricáról készült képet.
Tudni szeretnénk, hogy láttak-e ilyen kukoricákat a környezetükben.
Láthatják, hogy valami nagyon furcsa dolog történt.
ennek a növénynek például több szára van, de van itt egy másik is...
Normális esetben nem így néz ki a kukorica.
Csak egy cső terem a levelek tövében.
De nézzék!
Itt három cső jön ki ugyanabból a levélből.
Ezek valódi szörnyetegek.
Mintát küldtünk vizsgálatra a növényből egy biotechnológiai laborba,
hogy megtudjuk, tartalmaz-e módosított géneket.
Sajnos pozitív lett a teszt eredménye.
Általában ilyen növényeket látunk az utak mellett vagy az emberek kertjeiben.
Előfordulhat, hogy mikor az emberek kukoricát vesznek a boltban,
és eldobnak párat séta közben, néhány kicsírázik.
Így fertőződik meg a hagyományos kukorica.
Azt mondja, hogy ha nem akadályozzuk meg az elterjedésüket a földjeinken,
nemsokára a boltból kell majd vennünk a kukoricát, mert a mieink tönkremennek?
Ez nagyon ijesztő. Mit tehetnénk?
A legfontosabb, ha egy különös növényt találnak,
azonnal el kell távolítaniuk,
mert polleneket bocsátanak ki.
Minden esetben nagyon precízen kell megvizsgálniuk a növényeiket.
Gondolja, hogy a Monsantonak az a stratégiája,
hogy amit nem tud törvényesen elérni, azt a szennyezéssel próbálja meg?
Igen, meg lennénk lepődve, ha a szennyezés nem szándékosan történne.
Ha a kukorica őshazája beszennyeződik, a világ is be fog.
A szennyeződés csak az olyan multiknak jó, mint a Monsanto.
Miként reagált a Monsanto Ignacio Chapela tanulmányára
a mexikói kukorica beszennyeződéséről?
"A Monsanto mocskos trükkjei
a Berkeley elbocsátott professzora, Ignacio Chapela ellen."
Egy cikk Jonathan Matthews-tól, aki a GM Watch elnöke,
ami egy Dél-Angliában székelő
információs szolgálat a génmódosítás témájában.
Jonathan Matthews szerint Ignacio Chapela
az AgBioWorld - egy génmódosítást támogató internetes oldal -
kampányának lett az áldozata.
Azon az estén, mikor a cikk megjelent a Nature magazinban,
bizonyos Mary Murphy az AgBioWorld-től
tudósok ezreinek küldött egy emailt a világ minden pontjára.
Azt írta:
"Az aktivisták kétség kívül meg fognak vadulni azoktól a hírektől,
hogy a mexikói kukorica beszennyeződött a GM növények génjeivel."
A következő napon egy bizonyos Andura Smetacek elküldött egy másik emailt:
"Ignacio Chapela - elsősorban aktivista, csak másodsorban tudós"
Ez teljes mértékben egy lejárató kampány.
Az első pár napban megjelent Murphy és Smetacek,
aztán mások is megjelentek, és azt mondták:
"Egy kampányt kell folytatnunk ebben a témában,
el kell árasztanunk a Nature-t,
el kell mennünk a lap szerkesztőjéhez,
és azt kell mondanunk: ez a tanulmány megalapozatlan."
Utánanéztünk Smatacek-nek és Murphy-nek,
és megpróbáltuk kideríteni, hogy kik ők.
Smatacek esetében meg tudjuk nézni a tőle érkezett email technikai fejlécet,
amiből megkapjuk az IP címét.
Ha felmegyünk egy domain regisztrációs oldalra,
csak annyit kell tennünk, hogy bemásoljuk ezt az IP címet.
A cég neve: Monsanto Company,
és St. Louis-ban székel.
Mary Murphy olyan nyomokat hagyott, amikből ki lehet kutatni, ki ő.
Nézzük meg az itt megjelenő információt:
Mary Murphy adta fel, a címe pedig: bw6.bivwood.com.
Rájöttünk, hogy ez a The Bivings Group nevű PR ügynökség eredeti neve.
Gyorsan kiderül, hogy a partnerei közt szerepel a Monsanto.
Ez egy internetes PR cég, ami a Monsantonak dolgozik.
Áltudósok! Micsoda mocskos trükkök!
Nagyon mocskos trükkökről van szó.
Teljesen erkölcstelen dolgokat csinálnak.
Van egy szervezet, ami eltökélt,
hogy ráerőltesse a termékeit a világ országaira,
és eltökélt, hogy tönkretegye bárki hírnevét, aki az útjába áll.
Jonathan Matthews vádjai megjelentek a brit sajtóban,
de a Monsanto úgy döntött, tudomást sem vesz róluk.
A könyörtelen terjeszkedés közben
a cég továbbra is kiáll a génmódosított világról alkotott víziója mellett,
hogy ez jelenti a megoldást az éhezésre,
és tökéletes harmóniában áll a környezettel.
"A gyakorlati tapasztalatok egyértelműen megmutatják,
hogy a génkezelt- és a hagyományos növények együttélése
nem csak hogy lehetséges,
de mindez problémamentesen zajlik világszerte."
Képzeljenek el egy világot, ahol megőrzik a természetet: a levegőt, a vizet.
Ahol többet lehet termelni, kevesebb vegyszer felhasználásával.
Ez a génmódosított világ.
Ezt a kezdeményezést támogatja a Monsanto
a Brazil Táplálkozási Egyesület segítségével.
Egy génmódosított világ már létezik Dél-Amerikában,
ahol 40 millió hektárnyi Roundup Ready szóját ültettek el 2007-ben.
Ez a hódítás tíz évvel ezelőtt Argentínában kezdődött,
az egyetlen országban, ami hivatalosan is engedélyezte a GMO növényeket.
Azóta a génmódosított növények
rejtélyesen átterjedtek a szomszédos országokra,
mint Brazília és Paraguay.
2005-ben Paraguay végül törvényesítette a csempészett növényeket,
hogy megmentse a szója exportját Európába,
ahol kötelező génmódosított termékek megjelölése.
Valójában a mezőgazdasági minisztérium ezt már megtette.
Engedélyeznünk kellett a génmódosított magokat,
mert már "nem éppen hagyományos módon" megtelepedtek az országban.
Tudja, hogyan kerültek be a génmódosított vetőmagok az országba?
A feketepiacon keresztül vagy csempészéssel?
Mi nem beszélünk a feketepiacról, csak "jelöletlen zsákokról",
mert ezeknek a magokkal teli zsákoknak nincs hivatalos piacuk.
A Monsanto szerepet játszik ebben a magcsempészetben?
Ez lehetséges.
Az ön által említett vállalat aggresszívan kampányol a fajtáival és a vetőmagjaival.
És ahogy mondtam, a kormánynak engedélyeznie kellett azt,
ami már egyébként is megtörtént.
Akárkik is indították meg a csempészetet, a Monsanto profitál belőle.
Ahogy a növényeket törvényesítették, a cég jogot szerzett arra,
hogy jogdíjat szedjen minden egyes tonna szója után, amit az ország termel.
Csakúgy mint Brazíliában.
Azóta nincs megállás a Paraguay-i erdőirtásban,
és a kistermelők kiszorításában,
akik nem hajlandók lemondani a kis földterületeikről.
Jorge Galeano egy kis gazdaszervezetet vezet,
ami az általuk "zöld sivatagnak" nevezett jelenség továbbterjedése ellen harcol.
Itt egy példa a génmódosított szójára.
Valójában ez egyetlen növényfaj, ami mindent elpusztít, ami az útjába kerül.
Azelőtt ezek olyan földek voltak,
amik mindent megtermeltek, amire egy családnak szüksége van:
növényeket, fákat, maniókát, kukoricát.
Gondolja, hogy a génmódosított növények
megférnek egymás mellett a többi gazda növényeivel?
Nem.
Biztosan tudjuk, hogy ez nem lehetséges.
Ezek összeférhetetlen dolgok, amik nem férnek meg egymás mellett.
Ez egy csendes háború
a kistermelők közösségeinek és családjainak ellehetetlenítésére.
Ráadásul még a vidék változatos növényvilágát is elpusztítja.
Ez halált, nyomort és betegséget hoz,
és tönkreteszi a természeti kincseinket, amik segítenek életben maradunk.
Napjainkban Paraguay-szerte repülőkkel vagy permetezőgépekkel
- amiket védőfelszerelés nélküli munkások vezetnek -
Roundup-ot permeteznek.
A gyomirtót közvetlenül az emberek házai mellett permetezik
vagy a kistermelők földjei közelében.
Minden évben tönkreteszik a termést, és emberek ezrei fertőződnek meg.
Mint ez a család, akiket a Monsanto génmódosított növényei vesznek körül.
A szülők nagyon aggódnak a fiuk, Pedro miatt,
mert minden nap keresztül kell vágnia a szójamezőkön,
hogy eladja az anyja házi készítésű kukorica tortillait.
Mióta van ez?
15 napja kezdődött.
A lábán kezdődött, majd továbbterjedt.
Így kezdődik.
Fejfájása van?
Eszik?
Nagyon keveset.
Ma nem ette meg, amit csináltam neki.
Csak egy kis gyümölcslevet iszik.
És a bátyja?
Ő jobban van, de neki is van valami baja.
Így élünk.
Az utóbbi időben 60 kacsát és ludat vesztettünk.
Tesznek egy pár lépést, majd összeesnek.
Halálos vegyszerekkel permeteznek ott.
Mikor esik, a víz lefolyik ide,
és mivel a kacsák vízben élnek, ez az eredmény.
Paraguayban a megművelhető föld 70%-át
a népesség két százaléka birtokolja.
A génmódosított növényekkel ez a koncentráció növekszik.
A szója termelők háromnegyede külföldi, akik ezt az "új zöld aranynak" tartják.
A kergemarhakór járvány után az állat alapú takarmányok betiltása
és a jelenlegi bioüzemanyag őrület miatt
a szója ára az egekbe szökött,
ezzel hatalmas keresletet teremtve a Roundup Ready növényeknek.
A legutóbbi Paraguay-i népszámlálás szerint
évente 100 000 vidéken élő ember kényszerül be városi nyomornegyedekbe,
úgy a hetven százalékuk elvándorlásának az oka:
a Monsanto genetikailag módosított szójája,
amit európai csirkék, tehenek és disznók etetésére termesztenek.
A Monsanto génmódosított szójájának termelési modelljéről fogunk beszélni.
Ez egy igazi multi cég,
mindenhol ott van a világon.
Az a célja, hogy gazdák nélküli gazdálkodással
irányítása alá vonja az egész világ élelmiszer termelését.
Ennek az az eredménye,
hogy a Monsanto megfoszt minket az élelmiszer-függetlenségünktől,
a képességünktől, hogy ellásuk magunkat étellel,
anélkül hogy bárki mástól függnénk.
Emiatt mondjuk, hogy harcolnunk kell a függetlenségünkért, a földjeinkért,
meg kell védenünk a közösségeinket, a családjainkat és az országunkat.
Az én családom a városban él, de én nem akarok odamenni.
A városban mindent meg kell venni, még az ételt is.
Itt bármi, amit termelünk, az a mienk.
Azt ehetünk, amit akarunk. Ez a városban nem lehetséges.
Ha a városban nincs pénze az embernek,
akkor a szemetesekben kell étel után kutatnia.
Hozzá szeretném tenni, hogy ezen a családok küzdelme a túlélésért mindannyiunkat érint.
2007-ben a Monsanto 18 000 embert foglalkoztatott 50 országban.
2007-ben a részvényei értéke továbbra is emelkedett,
a profitja dollár milliárdokban mérhető,
a részvényesei nem csak nyugdíjalapok és bankok, hanem kisbefektetők százezrei is.
Christopher Horner
Üdvözlöm! Marie-Monique Robin vagyok Franciaországból.
Nagyra értékeljük a kitartását és az érdeklődését,
de számos megbeszélés után sem változott meg az álláspontunk,
szóval nincs okunk szerepelni, mert nem lenne számunkra pozitív.
Sajnáljuk, hogy a Monsanto nem volt hajlandó interjút adni nekünk...
Magyar felirat (v1.1.1): t1115, Vismaior, TBC
t1115felirat.neobase.hu
Ha bármilyen hibát találtál a feliratban, kérlek, jelezd a t1115felirat@gmail.com címen.